December 21-én zárul Hollósy Katalin képzőművész kiállítása az MNÁMK-ban. Ebből az alkalomból rövid beszélgetésre invitáltam a művésznőt.
– Milyen koncepció alapján készült az MNÁMK-s kiállítása?
– Az elmúlt évben sokat foglalkoztattak a szülőfalum, Nemesnádudvar temetőjében fellelhető régi sírok. Megelőzően, úti élményeimhez kötődően, több kultúra temetkezési hagyományaihoz kapcsolódó alkotásokat is készítettem. Emiatt úgy éreztem, hogy itt az ideje, nem halogathatom tovább, a szülőfalum temetőjében még álló német szövegezésű sváb sírkövekkel is foglalkoznom kell. Az ebben a témában készült alkotásaim váltak ennek a kiállításnak a gerincévé (Lapidárium II., IV., Hier ruhet i-II-III.). Az MNÁMK remek helyszín, hiszen a diákjai nagy része olyan településekről származik, amelyeken pár évtizede szintén valamelyik német nyelvjárást használták az ott élő emberek.
![](https://mnamk.hu/wp/wp-content/uploads/2022/12/1-7.jpg)
Hollósy Katalin
– Közismert Önről, hogy német származása alapvetően meghatározza az életét. Igaz ez a képzőművészeti munkásságára is?
– Mindenképp. Tudat alatt, mindenkiben meghatározó szerepet kap a felnőttkorára kialakuló ízlésében a gyerekkorában őt körülvevő szín- és formavilág. Mai napig élő jelenetként látom magamban a téli estéket, amikor Anna nagymamámmal mentünk ahhoz a házhoz, ahol aznap összejöttek. A kemence körül üldögélve előkerültek a fonalak, kötőtűk, s készültek a színes mintákkal díszített kesztyűk, pacskerek. De ugyanekkora erővel él bennem, ahogy gyerekkori barátnőmmel a temetődomb oldalában rábukkanunk a vadon nőtt pompázatos íriszekre. Ezek a motívumok időről időre előbújnak az alkotásaimon is. Ezt igazolja a település házasságkötő termébe készített nagy méretű alkotásom is, mely 2006-ban a Mai Magyar Mesterművek egyikévé vált. Ezen az egykori nemesnádudvari sváb népviselet női mellényén alkalmazott színeket használtam. Budapesten, az Iparművészeti Múzeumban került bemutatásra a 17 kiválasztott mestermű egyikeként.
– Ön tűzzománc technikával készíti műalkotásait. Mit kell tudnunk erről a módszerről?
– A zománc az iparművészet díszítő anyagainak és technikáinak egyike. A fémoxidokkal színezett üvegszerű transzparens vagy opak réteget 850°C-on égetjük a fém hordozó lemezre, ami lehet arany, ezüst, vörösréz vagy acél. Akkor van értelme ezt alkalmazni, ha valami olyasmit tudunk vele elérni, amit más anyagokkal, technikákkal nem lehet. Elődeink általában aranyra, ezüstre használták, többnyire koronázási és egyházi szertartások tárgyain, magas rangú hölgyek, urak ékszerein. Az utóbbi évtizedekben Európában két dimenziós, falra akasztható műtárgyak készítése terjedt el, amelyhez vörösrezet vagy acélt használnak. Azokban az országokban terjedt el, ahol zománcgyárak működtek. Készítése bonyolult eljárások ismeretét feltételezi, amelyek számos fizikai és kémiai elemből tevődnek össze. A művész részéről nagy alázatot, kitartást és türelmet igényel.
– A művészet kedvelői hol találkozhatnak legközelebb az alkotásaival?
– Miután sikerült a fentiekben említett témában készült összes darabot megfelelően installálnom (keretezni), szeretném Nemesnádudvaron bemutatni őket. Nem rendezek gyakran önálló kiállítást. Viszont rendszeresen szerepelnek munkáim itthon a Tűzzománcok Magyar Társasága, a Kecskeméti Képzőművészek Köre, a Nemzetközi Zománcművészeti Alkotóműhely kiállításain. Évente néhány nemzetközi fórumon is bemutatják őket. Ezért folyamatosan dolgozom.
– Köszönöm szépen a beszélgetést!
Fiedler Antal
![](https://mnamk.hu/wp/wp-content/uploads/2022/12/2-8.jpg)
![](https://mnamk.hu/wp/wp-content/uploads/2022/12/4-7.jpg)
![](https://mnamk.hu/wp/wp-content/uploads/2022/12/3-7.jpg)
![](https://mnamk.hu/wp/wp-content/uploads/2022/12/5-6.jpg)
![](https://mnamk.hu/wp/wp-content/uploads/2022/12/6-6.jpg)
![](https://mnamk.hu/wp/wp-content/uploads/2022/12/Isten-gondviselese.jpg)
![](https://mnamk.hu/wp/wp-content/uploads/2022/12/8-5.jpg)